Extrémní vlny veder, požáry a povodně. Zpráva o stavu klimatu nerýsuje Evropě růžovou budoucnost
Evropané loni zažili výjimečně horké léto, teploty o stupeň překročily průměr posledních tří dekád. „Čelíme mnoha výzvám,“ komentoval výsledky čerstvě zveřejněné zprávy Evropské satelitní klimatické služby Copernicus šéf programu Mauro Facchini. Na Sicílii naměřili loni vůbec nejvyšší teplotu v evropských dějinách 48,8 °C. Dlouhá vlna veder navíc zasáhla velké území a trvala někde i dva až tři týdny. Kontinent také sužovaly rozsáhlé požáry, povodně a vlny extrémních veder.
V Řecku, Turecku nebo Itálii lehlo popelem 800 tisíc hektarů porostů, přívalové deště a jimi vyvolané rozsáhlé povodně v Belgii a západním Německu zabily více než 200 lidí. Výrazně také vzrostla teplota na povrchu Baltského a Středozemního moře.
Až třicet dní letních veder
Dlouhodobě narůstá nejen teplota, ale i četnost a intenzita těchto jevů, vysvětluje Pavel Zahradníček z Ústavu výzkumu globální změny – Czechglobe, proč podle vědců za extrémními projevy počasí stojí klimatická změna.
Politická garnitura v tomto ohledu naprosto selhala, zaspali jsme minimálně patnáct let, následky by nás jinak tak nebolely.
klimatolog Pavel Zahradníček
„Vlny horka v minulosti trvaly jen tři čtyři dny, teď jsou dvakrát tak delší a intenzivnější. V 60. letech bylo v Československu průměrně pět horkých dnů za rok, teď jich je kvůli oteplení o dva stupně šestkrát víc,“
Proč přibývá přívalových srážek?
Klimatologové loni uvedli, že pravděpodobnost ničivých záplav se konkrétně v Německu zvýšila vinou změny klimatu nejméně o 20 procent.
Pokud totiž stoupne teplota o jeden stupeň, je atmosféra schopna pojmout o sedm procent více vodní páry. Ta následně někde spadne v podobě intenzivní nebo přívalové srážky, která může zapříčinit povodně, vysvětluje Zahradníček s tím, že svůj podíl má i oteplování a vyšší odpar hladiny moří.
Ani dlouhodobé odhady do budoucna nejsou růžové. Oteplování klimatu je trend, který nejde snadno zvrátit. „Politická garnitura v tomto ohledu naprosto selhala, zaspali jsme minimálně patnáct let, následky by nás jinak tak nebolely,“ konstatuje Pavel Zahradníček.
Hosty Tomáše Pavlíčka jsou:
- Jaromír Marek, zvláštní zpravodaj ČRo v Kyjevě;
- Oldřich Bureš, vedoucí Centra bezpečnostních studií MUP;
- Pavel Zahradníček, klimatolog z Ústavu výzkumu globální změny Akademie věd.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://radiozurnal.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://radiozurnal.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.