Romové v roli pěstounů pomáhají dětem v Libereckém kraji
Pěstounská péče je jednou z forem náhradní rodinné péče. Umožňuje život v rodině těm, kteří by se z různých důvodů nedostali do adopce, a hrozilo by jim, že zůstanou v ústavní péči. Ve Frýdlantu u Liberce se konalo setkání, které mělo zejména Romy o této možnosti informovat a k pěstounství je motivovat. Více Vanda Jirková z pořádající organizace Romani Art Workshop.
„Pěstounská péče je na Frýdlantsku aktuálním tématem. Dětské domovy jsou plné, více se plní i romskými dětmi. Dříve se Romové v takové míře svých dětí nevzdávali jako nyní.“
Amina o.p.s. je organizací, která podporuje pěstounské rodiny v Libereckém kraji. Pěstouny doprovází, vzdělává a různými dalšími způsoby jim pomáhá. Její ředitel Tomáš Kahan vysvětluje, jak se liší tzv. nezprostředkovaní pěstouni, kteří dostávají do péče příbuzné děti nebo děti, které už znají, od tzv. zprostředkovaných pěstounů:
„Musí projít školením, které má 48 hodin a zajišťuje jej krajský úřad. Pak čekají, jaké dítě dostanou. Mohou si říct, jestli chtějí chlapečka nebo holčičku, dítě malé nebo větší. Na základě toho se jim snaží krajský úřad vyhovět. Ne vždy se to podaří, záleží pak na dohodě, zda je pěstoun ochoten dítě přijmout nebo ne.“
„Dítě by u pěstounů mělo zůstat ideálně do 18 let. Nebo do doby, kdy se jeho vlastní rodiče dají do kupy. Oni pěstounstvím nepřichází o svá rodičovská práva a mohou proto pořádat soud, který i po několika letech rozhoduje, zda děti vrátit do jeho rodiny nebo ne.“
Monika Davidová a její muž jsou pěstouny už šest let. Do péče přijali holčičku, která s nimi není příbuzná, ale znali ji z rodiny přítelkyně jejich syna.
„Musela jsem ze dne na den skončit v práci, protože byla maličká. Za sebe říkám, pokud na to někdo má, těm dětem pomoci, ať do toho jde.“
Denisa Violová uvažuje o tom, že by se jednou ráda stala pěstounkou. Chtěla by tak pomoci dítěti, které se může cítit odepsané, protože nemá zajištěné základní potřeby, které jinak naplňuje funkční rodina. Chce být tím, kdo pomůže dítěti něčeho dosáhnout, komu se může svěřit, koho bude mít rádo, ke komu se může vracet.
„Jde o to nabídnout někomu příležitost a dát někomu pozitivní vzor do života. Třeba jen na omezenou dobu.“
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://radiozurnal.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://radiozurnal.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.